В Україні відбулась агрохімічна міжнародна іміджева бізнес-конференція AGROTRADE CLUB 2024
![](/uploads/news/photo2024-04-2416-47-26-04eb97c0b2.jpg)
На Київщині відбулась іміджева міжнародна агрохімічна бізнес-конференція «AGROTRADE CLUB 2024». Торгово-аналітична платформа AGROTRADE CLUB - є постійним організатором даного івенту. Фокус щорічної бізнес-конференції зосереджений на клубній атмосфері та нішевому професійному нетворкігу. В цьому році агрохімічна спільнота України та іноземні гості зустрілись у с. Лісники – заміському комплексі Equides Club. Захід відбувся за підтримки інноваційного партнера «Агрохімічної компанії Гросдорф», яка є вітчизняним виробником міндобрив, одним з лідерів виробництва КАС, КСА, РКД в Україні, а також імпортером і постачальником сухих сипучих крупновантажних міндобрив. В цьому році зустрілись понад 85 резидентів та гостей клубу – це представники виробників мінеральних добрив, імпортери, регіональні трейдери, представники логістичних операторів, аналітики сегменту, іноземні гості, представники агропромислового розвитку та споживачі мінеральних добрив (власники агро компаній з земельним банком 10–50 тис. га).
Ділова робоча програма була орієнтована на ведення агрохімічного бізнесу в Україні з фокусом на особливості військово-політичної ситуації та світової кон’юнктури агрохімічного ринку. Професійні презентації підкреслили актуальність поточних трендів на світовому ринку та локальному внутрішньому ринку міндобрив.
Хедлайнером «AGROTRADE CLUB 2024» виступила Біргіт Шульц, яка очолює команду в S&P Global, що займається короткостроковими прогнозами ринку добрив. Біргіт Шульц (Birgit Schulz) також займає посаду Associate Director Fertecon, що входить до структуриS&P Global Commodity Insights – американської інформаційної агенції, яка спеціалізується на публікації цінових котирувань на нафту, нафтопродукти, природний газ, продукти нафтохімії, промислові метали, міндобрива та ін., що торгуються в різних регіонах світу. S&P Global входить до групи S&P Global (NYSE: SPGI), яка є провідною міжнародною компанією, що надає кредитні рейтинги, еталонні показники, дослідження та бізнес-рішення для організацій, що працюють на глобальних фінансових та сировинних ринках. В рамках своєї презентації пані Біргіт Шульц детально розгорнула тематику сегментів крупновантажних N-P-K - мінеральних добрив на глобальному ринку, а також поділилась прогнозом на 2024 рік.
Панорама ринку міндобрив України, а також фактори і прогноз в рамках короткострокового горизонту прогнозування було представлено в ході презентації від Катерини Ілюшенко, засновниці AGROTRADE CLUB. В рамках презентації Катерина продемонструвала аграрний потенціал і можливості України, поточну ситуацію у виробничому сезоні 2024, цінову динаміку і кон’юнктуру ринку міндобрив у IV кварталі 2023 – І кварталі 2024 року, а також детальний аналіз з фокусом на азотну групу в розрізі нітратів, карбаміду, сульфату амонію та ін. в тому числі структуру імпорту і виробництва. Катерина проаналізувала ключові фактори, які впливають на ціноутворення на ринку міндобрив в Україні та світі в рамках короткострокового горизонту прогнозування від AGROTRADE CLUB. Незважаючи на волатильність ринку і ведмежі настрої під час проведення агрохімічної конференції, прогноз від AGROTRADE CLUB виявляється максимально достовірним. Вже в останній тиждень травня ціноутворення на ринку міндобрив починає демонструвати підвищену динаміку.
«У сегменті азотних карбамід посів ІІ місце в структурі виробничого сезону 2024 у І кварталі. Незважаючи на те, що посівні площі кукурудзи скоротили на користь інших культур, динаміка поставок досягла 284 440 тис. тонн, з яких: виробництво карбаміду у І кварталі 2024 року склало - 123 500 тис. тонн. Імпорт карбаміду в Україну в І кварталі 2024 року склав 160 940 тис. тонн. Наша країна імпортувала карбамід з Азербайджану, Туркменістану, Узбекістану, Польщі, Єгипту, Австрії, Литви. Імпортні лоти карбаміду, які надходили у порти Півдня прямували різними маршрутами через такі порти як: Трабзон, Варна, Русе, Констанца. Карбамід із країн ЄС надходив переважно залізницею на умовах CPT. Єгипетський гранульований карбамід постачали флотом і залізницею через порти Півдня та з боку Західного кордону», - наводить статистичні дані Катерина про ключове міндобриво з максимальним вмістом азоту.
В рамках презентації Катерина звертає увагу, що у виробничому сезоні 2024 фокус попиту азотно-сіркового живлення зміщується у бік рідких форм добрив.Сульфат амонію – гарна дешева альтернатива карбаміду, а також джерело вмісту мезоелементу – сірки. Українські фермери з кожним роком все більше надають перевагу азотно-сірковому живленню. В рідкі добрива, такі як КАС сірку додають двома способами: тіосульфату амонію і сульфату амонію. Додавання тіосульфату амонію в КАС N 28% або КАС N 32% - є більш дорожчим способом.В цьому виробничому сезоні вітчизняний виробник Агрохімічна компанія «Grossdorf» використовує більш доступний, дешевший спосіб введення сірки в КАС безпосередньо з додаванням сульфату амонію, такі формули як: КАС N26+S4, КАС N30+S1. Згідно щотижневого цінового моніторингу AGROTRADE CLUB, Агрохімічна компанія «Гросдорф» демонструє найнижчу цінову політику на різні формули карбамідо-аміачної суміші власного виробництва протягом першого півріччя 2024, - підкреслює Катерина.
Про ефективність внесення рідких добрив поговорили з Бондар Олексієм, директором ТОВ "ФАСТ Україна", що є представником FAST AG Solutions - найбільшого виробника у світі машин для внесення рідких добрив. В рамках своєї презентації пан Олексій поділився власним досвідом внесення рідких добрив і сухих сипучих добрив на полях в Україні та США. Демо-поля та дослідження, які на протязі п’яти років здійснювали у господарствах, сьогодні дозволяють отримувати врожайність кукурудзи на рівні 14-16 т/га. Коефіцієнт використання азоту у рідких добривах досягає 90%, врожайність пшениці зросла із діапазону 4,1 – 7,2 т/га до 7,6 – 9,1 т/га, підкреслює Олексій. Дробне внесення азоту на посіви пшениці та кукурудзи також відіграє ключову роль у живленні: збільшення врожайності кукурудзи, у порівнянні із поверхневим підживленням, призводить до прибавки врожайності у діапазоні 0,2- 0,25 т/га. Олексій наводить власні дослідження на полях у господарствах у Хмельницькій, Сумській, Черкаській, Чернігівській та Полтавській областях. Переваги дробного внесення азоту мають агрономічну складову – внесення у прикореневу зону під час вегетації, фінансову – найнижча цінова політика, як правило у період червень-липень, та управлінську за рахунок корегування витрат і зниження крадіжок, - підкреслює Олексій та наводить вмотивовані цифри.
Про державні програми для підтримки с.-г. виробників Київської області розповіла Анна Пашко, заступниця начальника Управління, начальник відділу аграрного виробництва Управління агропромислового розвитку Київської обласної державної адміністрації. Пані Анна Михайлівна запросила агрохімічну спільноту прийняти участь у дні поля AGRO CHALLENGE, що відбувся 22-23 травня у с. Дослідницьке Білоцерківського району. Ініціатива відбулась за підтримки Міністерства аграрної політики і продовольства України та Київської ОВА, що об’єднала представників аграрної галузі регіону та демонстрацію технологій, техніки, а також програм підтримки агро виробників.
Звернути увагу на вирощування нішевих прибуткових культур запропонував пан Демидов Віктор – власник ТОВ «Український мак». В рамках презентації Віктор Демидов представив спільноті технологію вирощування нішевої культури – маку, ринок збуту та нормативне регулювання. «У зв’язку із військовим станом, падінням цін на агропродукцію та занадто дорогою логістикою – вирощування маку є привабливою альтернативою». «Мак є рентабельною культурою. Собівартість гектара коливається від 1100 до 1500 доларів США в залежності від вартості охорони посівів, зміни цін на добрива, ПММ, засоби захисту рослин , вартості послуг. Врожайність достатньо стабільна і становить 10-12 ц/га, в деякі роки може сягати 15 ц/га в заліковій вазі. Ціна тони кондитерського маку в різні роки складає від 2 600 до 4 000 доларів США у гривневому еквіваленті, в залежності від кількості врожаю в Європі», - наголошує Віктор Федорович.В структурі розподілу витрат при вирощуванні маку сегмент міндобрив складає близько 19,71%.
Важлива ніша у живленні полягає у технології комбінованого живлення рослин та прибутковості, про це був акцент у презентації Леоніда Центило, - директора ТОВ АФ “Колос”, доктора сільськогосподарських наук, доцента кафедри землеробства та гербології Національного університету біоресурсів і природокористування України, член-кореспондента НААН України, засновника компанії з управління органічними відходами «Органік Вейст Менеджмент», практика, виробника компостів за анаеробною технологією, винахідника запатентованих мікробних біопрепаратів, власника музею штамів корисних мікроорганізмів. «Вірно побудований баланс живлення дозволяє підвищити ефективність роботи агропідприємства. В Україні існують господарства, робота яких – це ціла філософія комбінування біологізації землеробства у поєднанні з мінеральною складовою протягом багатьох років. Правильні технології агровиробництва у системі живлення органічної та мінеральної складової, дозволяють керувати ґрунтовою вологою. Побудова сучасної моделі комбінованого живлення рослин дозволяють розкрити потенціал кожного агропідприємства: збалансоване використання органічних речовин, управління рослинними рештками дозволяє ефективно використовувати мінеральні добрива, а іноді скоротити витрати агрохімічної складової до 30-40% (засоби захисту рослин та міндобрива). Окрім того ефективність дії мінеральних добрив підвищується при комбінованому застосуванні з органікою: 100 кг міндобрив на гектар при збалансованому внесенні з органічними міндобривами, починають працювати як 200 кг/га у діючій речовині, тобто органічна складова підвищує ефективність роботи міндобрив. У 2000 році Україна вносила 13 кг/га мінеральних добрив у д.р. за 24 роки цифра зросла до 100-120 кг/га. У 2023 році ряд провідних господарств в Україні скоротили використання мінерального азоту до 30 кг/га, отримавши ефект високого валу виробництва пшениці ІІ і ІІІ класу. Середня урожайність пшениці в цих господарствах склала 7-8 т/га при середній реалізаційній ціні цього тижня 6 500 грн, валовий збір грошей складає приблизно 52 000 грн/га. Якщо рахувати додану вартість, наприклад, переробити цю пшеницю у муку або крупи, то валовий збір грошей з гектару буде більший. Кукурудза в цих господарствах, при застосуванні інноваційних комбінованих технологій живлення і комплексного підходу, має середню урожайність 12т/га, максимальні показники — 14 т/га, валовий збір грошей приблизно 100 000 грн/га. Одже сільгоспвиробники України мають тримати фокус уваги на технологіях живлення рослин, а саме технологіях живлення грунту, адже фермер годує бактерію в грунті, а вона годує рослину! Жодного елементу живлення рослина самостійно взяти та засвоїти не здатна без участі ґрунтової біоти (мікроорганізми), а за допомогою азоту можна виростити лише біомасу. Якщо поглибитись у комбіновані технології живлення (біологізація + мінеральна складова), то можна керувати нерухомими сполуками інших елементів ґрунту. Наприклад, рухомість фосфору у грунті зросла за допомогою збільшення відсотку мезоелементів, таких як: магній, кальцій, сірка (Mg/Ca/S). Без мезоелементів неможливо об’єднати дію макро- і мікро – елементів. При правильному співвідношенні сірки магнію та кальцію (S/Mg/Ca) можна керувати доступністю нерухомих чи малорухомих сполук і елементів у ґрунті, наприклад, за допомогою сірки керувати фосфором, і т. д. Такі мінеральні продукти як сульфат магнію (MgSO4), сульфат кальцію (CaSO4) дозволяють у певних комбінаціях і технологіях тримати паритет балансу живлення ґрунту, його малорухомих сполук і елементів (таких як P, K) а внесення органічних речовин (компости, тощо) та управління рослинними рештками створює збалансоване середовище для цілого невидимого світу мікроорганізмів та дозволяє скоротити агрохімічне навантаження з боку ЗЗР до 30%.
Мезоелемент сірка (S) є важливою поживною речовиною для рослин, яка відіграє ключову роль у природному захисті від хвороботворних мікроорганізмів і шкідників, а також діючи як каталізатор поглинання азоту.
Політика зеленого курсу Європи поставила в рамки європейських сільгоспвиробників, які раніше вносили 200 кг/га міндобрив, а тепер мають вносити не більш, ніж 100 кг/га. Ґрунт стає залежним від мінерального живлення, втрати врожайності матимуть місце ще не один рік. Американськи фермери мають власні механізми компенсацій та хеджування, які захищають галузь. Механізм фінансовий дотацій – це звісно добре, але технології комбінованого живлення – це філософія та мистецтво майбутнього у секторі рослинництва, якщо не йде мова про управління голодом на планеті та обмеження вартості топових культур, таких як: кукурудза, пшениця, соя, соняшник, на які сфокусовані інтенсивні технології рослинництва та, від яких людство досить залежне.
Мікробіолог-винахідник Білявська Людмила підготувала презентацію найболючішої тематики про біологічне відновлення грунтів, постраждалих після військових дій.
«Наразі майже 200 000 км2 земель с-г призначення зазнали руйнувань, забруднень високотоксичними сполуками та важкими металами. Вибух кожного боєприпасу – це хімічна реакція! Хімічна частина снаряду повністю потрапляє у повітря та в ґрунт. Таким чином у землі з’являються важкі метали. Внаслідок окислення вибухівки у повітря потрапляють сірка та азот. Врешті все це призводить до ерозії ґрунтів, глобальних змін клімату та опустелюванню земель». Співробітники Інституту розпочали дослідження ґрунтів ще у червні 2022 року в Чернігівський області. Згодом дослідили ґрунти й у Київській, Сумській, Донецькій, Харківській, Херсонській областях. Науковці встановили, що мікроорганізми азотфіксуючі, фосфатмобілізуючі та амілолітичні (в тому числі стрептоміцети) є індикаторами стану ґрунтів. Тобто по їхній чисельності можна визначати стан ґрунту і що треба зробити, аби відновити його. Але важливо не лише мікроорганізми застосовувати, а також процеси фіторемідіації. Лише за рахунок відновлення та активації ґрунтової мікробіоти і рослин- фіторемідіантів можна вилучити токсичні речовини з ґрунту. У ході дослідження науковці виявили перевищення вмісту важких металів у 10-20 разів - це ртуть, миш'як, свинець, залізо, мідь, хром. Спостерігається підвищений вміст калію й фосфору доступних елементів в рази. А у ґрунтах Бахмуту було виявлено вміст до 76-94 мкг/кг гексогену – це вибухонебезпечна речовина». Людмила Білявська стверджує, що зменшити вміст полютантів можна лише за рахунок мікробіологічної трансформації – це мінералізація, акумуляція та полімеризація, які мають складатися з певної системи.
Питання логістики – одне з найважливіших, без чого не існує жоден бізнес та, побудовані в ньому, бізнес-процеси. Валерій Ткачов, заступник директора департаменту комерційної роботи «Укрзалізниці» та Геннадій Іванов PhD, Director BPG Shipping - Greece/UAE-UKR-GR-IN-HK - зробили круті професійні презентації щодо логістичних послуг у сегменті залізничних перевезень і шиппінгу в рамках України та глобальних перевезень агрохімічних вантажів.
«Якщо до повно масштабного вторгнення Україна залізницею перевозила від 600 тисяч до 1 млн тонн добрив на місяць, то на сьогодні перевезення відбуваються обсягом 200-240 тисяч тонн на місяць. Тобто в 3 рази знизився обсяг перевезень добрив залізничним транспортом. Для порівняння : у 2021 році було перевезено добрив обсягом 10741, 3 тис тонн на рік, у 2022 році 3167, 1 тис тонн, а у 2023 році 2693,3 тис тонн. У першому кварталі 2024 року спостерігалося невеличке збільшення обсягу перевезень добрив. За чотири місяці 2024 року було перевезено 879,1 тисяч тонн добрив – це на 1,4 % більше, у порівнянні з аналогічним періодом 2023 року. Частка перевезень в імпортному сполученні зросла на 4,7 %, при цьому зменшилась частка внутрішніх перевезень на 3,4 %. Аналізуючи статистику перевезень залізницею добрив, Валерій Ткачов зазначив, що в Україні збільшився показник внутрішніх перевезень на 68 %, імпортні перевезення також зросли на декілька відсотків.
Геннадій Іванов, директор судноплавної компанії BPG Shipping підготував мега насичену презентацію – панораму щодо українського та глобального ринку морських суховантажних перевезень, в рамках якої пан Геннадій надав детальний аналіз формування фрахтових ставок, ключових індексів, які впливають на цінову динаміку перевезень вантажів, лайфхаки щодо придбання власного флоту.
«Ринок шиппінгу – це баланс попиту і пропозиції, де адміністративний ресурс взагалі немає впливу на цей сегмент. Це момент, коли в певному місці на мапі зустрічаються певна кількість суден та певна кількість вантажів, виходячи з чого і формується ринок», тобто наша задача як оператора – це наявність наших суден саме в тому місці, де кількість пропозиція вантажу більше, ніж кількість тоннажу, - наголошує пан Геннадій. В компанії постійно аналізують ринок шиппінгу, який є достатньо ліквідним, для цього використовують різні інструменти та індекси, деривативна складова досить розвинена на багато мільярдному сегменті цієї галузі, де форвардні ставки і ліквідність розраховані включно до 2031 року.
Юридична підтримка – це бізнес мова для кожного виду бізнесу. Коли відносини між контрагентами, або органами перетинають кордон допустимих і діалог стає неможливим, до роботи долучаються професійні юристи від компанії Winner, які мають багато успішних практичних кейсів серед агрохімічної спільноти AGROTRADE CLUB. В рамках цьогорічної презентації Ясько Ігор, керуючий партнер Winner представив практичний досвід про порушення з боку контролюючих органів, з якими найчастіше зіштовхуються трейдери добрив.
Організатори AGROTRADE CLUB 2024 добре попіклувались про те, щоб створити сприятливу клубну бізнесову атмосферу, спрямовану на те, щоб резиденти і гості клубу отримали максимально насичену ділову та оперативну бізнес-інформацію і налагодили професійний нетворкінг у дружньому колективі агрохімічної спільноти з AGROTRADE CLUB COMMUNITY.
![photo2024-05-1616-01-25-172ebe966a.jpg](/uploads/news/2024-05-28/photo2024-05-1616-01-25-172ebe966a.jpg)
Агротрейд Клуб - оперативная отраслевая информация для Вашего бизнеса!